![](https://www.cecotinternacionalitzacio.org/wp-content/uploads/2022/11/flag_algera.jpg)
El boicot d’Algèria a les importacions espanyoles continua a desembre de 2022
El comerç bilateral s’ha enfonsat i els empresaris espanyols, que continuen esperant que el govern sigui capaç reconduir la relació amb Alger, lamenten les oportunitats perdudes en un moment pròsper per a l’economia algeriana.
No hi haurà cap canvi de la posició algeriana fins que Espanya no modifiqui la seva posició en el tema del Sàhara Occidental, admet una font espanyola a Alger amb molta experiència en el comerç bilateral.
El boicot comercial algerià a les empreses espanyoles compleix sis mesos sense que es pugui predir cap canvi a curt termini. La mesura, mai admesa oficialment pel règim d’Alger – ha estat la reducció fins a nivells residuals del comerç bilateral. La congelació de l’activitat bancària vinculada al comerç amb empreses espanyoles va entrar en vigor el 9 de juny, però des de març les autoritats algerianes veten els productes espanyols sotmesos a control o autorització fitosanitària. -El 8 de juny el govern algerià va anunciar la suspensió del Tractat d’Amistat, Cooperació i Bon Veïnatge, subscrit amb Espanya vint anys enrere, a conseqüència del viratge del Govern de Pedro Sánchez en el conflicte del Sàhara Occidental. Un canvi d’orientació que es va plasmat en la carta que, el passat mes de març,Pedro Sánchez va lliurar al rei del Marroc en defensa del pla autonòmic d’aquest per a l’antiga colònia espanyola.
El “càstig” al que han estat sotmesos els exportadors espanyols ha implicat la reducció fins a nivells residuals del comerç bilateral.
Segons dades del Ministeri de Comerç espanyol el el període comprès entre juny i setembre, les exportacions van xifrar 138 milions d’euros, en contrast amb els 625 milions del mateix període un any abans. La reculada de l’activitat comercial s’ha perllongat durant la tardor fins a assolir les exportacions espanyoles a Algèria una caiguda del 90% respecte al període anterior a la crisi bilateral.
Amb l’excepció dels intercanvis energètics –les exportacions algerianes de gas no s’han vist interrompudes, encara que els preus sí s’han incrementat-, el conjunt dels sectors espanyols que s’han vist afectats son tots aquells que comptaven amb Algèria com un mercat d’exportació: del tèxtil a l’agroalimentari passant pel de els productes químics, l’enginyeria civil, la ceràmica, la maquinària o la construcció.
El mercat algerià continua essent molt un objectiu molt interessant per les empreses espanyoles que continuen assistint a les fires que es fan en aquell país. A més, a partir de l’any vinent Algèria haurà liquidat el seu deute públic i compta amb un pla d’inversions molt ambicions especialment en els sectors immobiliari, agrícola, turístic o d’energies renovables. La quota de mercat que ha perdut Espanya la han guanyat proveïdors com els italians, francesos o alemanys que ja eren presents en aquest país.
Poc ha canviat des que el 9 de juny entrés en vigor la congelació de les domiciliacions bancàries en el comerç amb empreses espanyoles, que va ser determinada per l’Associació Professional de Bancs i Entitats Financeres (Abef). Encara que es tracta d’un col·lectiu privat, com tota entitat important a Algèria, la iniciativa no va poder haver-se adoptat sense el suport o la iniciativa del règim militar. Tant és així que a la fi de juliol la Abef va retirar la mesura però el boicot persisteix.